Arbejdsmiljø. Bestem din arbejdstid og bliv glad
Mindre træthed. Bedre sammenhæng mellem familie og arbejdslivet. Færre stresssymptomer og større livsglæde. Det er nogle af de gavnlige effekter, der kan påvises, når medarbejderne selv har indflydelse på deres arbejdstid.
»Det øger alt sammen livskvaliteten,« siger Anne Helene Garde, psykofysiolog og arbejdsmiljøforsker ved Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA).
Også arbejdsmiljøforsker ved TeamArbejdsliv Karen Albertsen ser overvejende positive effekter af at lade medarbejderne bestemme mødetiden selv. De to forskere har sammen undersøgt betydningen af arbejdstiden i sundhedssektoren, men de mener begge, at resultaterne også kan have betydning på pædagogiske arbejdspladser.
»Der er individuelle variationer i menneskers døgnrytme og især i det sociale liv, og derfor kan det have betydning, om man skal tage de tidlige åbnevagter eller lukke institutionen,« siger Karen Albertsen.
Hver femte er utilfreds. En ny undersøgelse, som analysebureauet Wilke har udført for Avisen.dk, viser, at 21 procent af danskerne, svarende til hver femte, synes, at de møder enten for tidligt eller for sent på arbejde i forhold til deres døgnrytme.
Det fremgår ikke af undersøgelsen, hvornår de møder, men det gælder for pædagogers arbejde i dag, at det langtfra udelukkende er et dagarbejde. Der er pædagoger, som skal op før daggry for at åbne daginstitutionerne. I SFO’erne er eftermiddagsvagterne primetime, i klubberne har man aftenvagter, og på døgninstitutioner og bostederne ligner pædagogernes arbejdstider meget sundhedspersonalets.
»Vi ved, at især skifteholdsarbejde og natarbejde påvirker døgnrytmen negativt, men når det handler om at få ens familie- og arbejdsliv til at hænge sammen, kan selv små skift fra dag til dag have betydning. Langt de fleste medarbejdere oplever, at det er godt for privatlivet at indføre selvbestemmelse over arbejdstiden,« siger Karen Albertsen.
Får hele armen igen. Hanne Stærk er daginstitutionsleder for 30 medarbejdere i den integrerede institution Troldebakken i Vejle, der både huser vuggestue, børnehave og fritidshjem. Hun er meget enig i de positive effekter af medarbejdernes selvindflydelse i forhold til arbejdstid. Arbejdstiden ligger først og fremmest, når børnene er i institutionen, men så vidt det er muligt, vil hun imødekomme ønsker fra personalet forud for vagtplanlægningen.
»Nogle kan have brug for en lang mandag eller en kort tirsdag, og giver man en lillefinger, oplever jeg, at man får hele armen igen. Har man fået lov til at komme senere eller gå tidligt en dag, så er man mere fleksibel på de andre dage, hvor man ikke hænger i en klokkestreng,« siger Hanne Stærk.
Hun mener, at den store fleksibilitet slår positivt ud på trivselsbarometeret. Institutionens sygefravær ligger i såkaldt grøn zone med et gennemsnit på under fire sygedage pr. medarbejder.
»Det gør det også nemmere at vise forståelse for særlige ønsker i medarbejdergruppen. Jo mere stabilt et fremmøde, vi generelt har, jo lettere er det at imødekomme særlige ønsker,« siger hun.
BUPL bakker op. Forretningsudvalgsmedlem Mette Aagaard Larsen, BUPL, bakker op om en øget fleksibilitet i pædagogers arbejdstid. Hun peger dog på, at det må være en kollektiv beslutning, hvis man vil gøre arbejdstiden selvbestemt.
»Det må ikke være sådan, at den, der råber højest, eller den, der er tættest på lederen, har størst mulighed for fleksibilitet. Der skal være lige muligheder, og så skal lederen selvfølgelig få puslespillet til at gå op, så det også er fagligt forsvarligt, og arbejdet kan udføres,« siger hun.
Anne Helene Gardes og Karen Albertsens projekt om såkaldt prioriteret arbejdstid på i alt 28 arbejdspladser i psykiatrien og hospitalssektoren viste, at over 70 procent af deltagerne ville anbefale andre arbejdspladser at arbejde med arbejdstid. Og BUPL er positiv over for idéen.
»Hvis der er gode erfaringer fra andre sektorer med hensyn til selvbestemmelse over arbejdstiden, vil jeg ikke afvise, at det også er noget, som vi skal se på,« siger Mette Aagaard Larsen.